USYNKRONISERT: Anskaffelsene av NASAMS og missilene det bruker er i ulike faser, ifølge Riksrevisjonen.Foto: Paal Ravnaas, Forsvarets forum
Missiler og utskytere skaffes separat: – Krevende
Luftforsvaret mener luftvernprosjekter som avhenger av hverandre ikke er godt nok samordnet. Forsvarsmateriell sier de nå går gjennom hvordan de skaffer utstyr.
Prosjekter som handler om luftvern som er gjensidig avhengige er forskjellige faser, ifølge Luftforsvaret, noe som gir redusert operativ effekt.
Øyvind Kvalvik i Forsvarsmateriell mener det er hensiktsmessig at luftvernprosjektene er delt opp for å få mest for pengene.
Kommunikasjonssjef i Luftforsvaret, Eivind Byre, sier de har sagt hva de mener om saken til Riksrevisjonen og at de vil løse utfordringene i indre kanaler.
Oppsummeringen er generert av kunstig intelligens, men gjennomlest av en journalist.
I Riksrevisjonens rapport «Gjennomføring av materiellinvesteringer i forsvarssektoren» kommer det frem at prosjekter i Luftforsvaret som henger sammen ikke er godt nok samordnet.
Annonse
Et eksempel som dras frem i rapporten er at prosjektet som anskaffer et NASAMS-systemer og prosjektet som anskaffer missilene MSAM til våpensystemet er i ulike faser.
Denne ubalansen mellom prosjektene vil gi redusert operativ effekt frem til begge prosjektene er ferdigstilt, ifølge Luftforsvaret og luftkapasiteter.
Ifølge Luftforsvaret må slike prosjekt koordineres tett for å oppnå best mulig operativ evne innenfor budsjettet de har fått.
– Mest effekt for pengene
Øyvind Kvalvik, assisterende direktør og leder Strategisk styring og utvikling i Forsvarsmateriell (FMA), mener det er riktig at prosjektene som handler om luftvern er delt opp.
– Luftvern, med sensorsystemer, kommando- og kontrollsystemer, effektorsystemer og ammunisjon, anser vi i FMA som naturlig å anskaffe på forskjellige måter som gir mest effekt for pengene, sier han.
Forsvarsmateriell har som jobb å gjennomføre prosjekter etter ønsker fra Forsvarsdepartementet og Forsvaret.
MYE PÅ GANG: Øyvind Kvalvik i FMA sier forsvarssektoren har mange pågående, store prosjekter for å styrke operativ evne de kommende årene.Foto: Torbjørn Kjosvold, Forsvaret
Tips oss:
Har du tips eller innspill til denne eller andre saker? Send oss en e-post på: tips@fofo.no eller ta direkte kontakt med en av journalistene.
Sterk kritikk
Riksrevisjonen ga Forsvarets investeringspraksis sterk kritikk tidligere i sommer.
Riksrevisor Karl Eirik Schjøtt-Pedersen pekte på at materiellinvesteringer i forsvarssektoren tar lengre tid enn planlagt, noe som går utover den operative evnen.
– Skal Forsvaret klare å omsette bevilgningene i økt operativ evne, må anskaffelsene skje mer effektivt enn i dag, sa han til Forsvarets forum i juni.
Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) svarte med å si at de vil følge Riksrevisjonens anbefalinger når tiltakene i langtidsplanen for Forsvaret skal gjennomføres.
Han deler Riksrevisjonens mening om at forsvarssektoren må få til mer effektive investeringsprosesser. Likevel hadde forsvarsministeren en innvending til at Riksrevisjonen ga den sterkeste kritikkformen de kan gi:
– Jeg stiller meg likevel spørrende til grunnlaget for å gi den sterkeste kritikkformen når Riksrevisjonen samtidig konkluderer med at Forsvarets operative evne i all hovedsak er som planlagt, sier Gram.
Krevende å synkronisere
Kvalvik i Forsvarsmateriell sier de kjenner seg igjen i mange av områdene Riksrevisjonen peker på.
I tillegg blir konsekvensene forsterket av utviklingen de har sett de siste årene, både teknologisk og i markedet, sier han. Det er fordi moderne systemer er mer avhengig av hverandre og fordi bredden av systemer og teknologi Forsvarsmateriell og Forsvaret sammen skal skaffe og integrere øker.
– Det
er ikke nytt at det kan være krevende å synkronisere ulike nærliggende
prosjekter. Dette er det dessverre mange historiske eksempler på, både i Norge
og internasjonalt, sier han.
HENGER SAMMEN: 9 av 16 luftvernprosjekter er avhengig av hverandre, men er i ulike faser, ifølge Luftforsvaret.Illustrasjon: Luftforsvaret
Luftvernprosjektene skal ifølge Kvalvik utvide, forsterke og modernisere systemene de allerede har, få tak i helt nytt materiell og samtidig erstatte det som er donert til Ukraina.
Når forsyningskjedene har fått utfordringer på grunn av Russlands invasjon av Ukraina, har det å samkjøre prosjekter blitt enda mer utfordrende, sier han.
– Forsvarsmateriell har på det siste året på kort tid tatt
frem og signert flere store anskaffelser av luftvernmateriell, systemer og
ammunisjon, nasjonalt og som myndighetssamarbeid, sier Kvalvik.
Grundig gjennomgang
Forsvarssektoren gjør nå en rekke tiltak for å forbedre hvordan de skaffer materiell.
– På
sektornivå gjøres det blant annet en grundig gjennomgang av prosesser og
ansvarsforhold knyttet til investeringer og forsvarsutvikling, sier Kvalvik.
Samtidig sier han at de jobber med å innføre kategoristyring som rammeverk for anskaffelser for å styrke sammenhengen mellom ulike kontrakter og leveranser.
Kategoristyring betyr at innkjøp i virksomheten samordnes, og at innkjøpene deles inn i grupper, eller kategorier.
– Samlet sett mener vi dette vil gi oss et bedre grunnlag for å gjennomføre anskaffelser
tidsriktig og kostnadseffektivt i tiden fremover slik at vi bidrar til et
styrket forsvar og forsvarsløftet, sier Kvalvik
Vil løse det internt
Kommunikasjonssjef i Luftforsvaret, Eivind Byre, sier de allerede har gitt sine innspill til Riksrevisjonen om prosjektene som handler om luftvern.
Han sier at de utover det søker å løse de nevnte utfordringene på «indre kanaler».
– Langtidsplanen legger opp til en storsatsing på luftvern. Det er viktig at utvidelsen av bygningsmasse, satsningen på personell, samt nye materiell- og våpenanskaffelser, foregår koordinert, sier Byre.